Mreža organizacija za decu Srbije – MODS povodom izbegličke krize, u čijem se središtu nalazi i Srbija, ukazuje na posebno težak položaj dece sa pratnjom, ali i na to da su deca bez pratnje dodatno ugrožena i ranjiva.
Deca izbeglice bez pratnje koja prolaze kroz Srbiju i region, a odvojena su od roditelja, staratelja ili druge odgovorne osobe za dete u nepoznatom okruženju bez osnovnih uslova za život, među ljudima čiji jezik ne razumeju, izložena su većem riziku od seksualnog iskorišćavanja i zlostavljanja, dečijeg rada, trgovine ljudima i različitim vidovima zloupotrebe i nasilja što zahteva u Srbiji i regionu hitno i sistematsko delovanje.
Od 2008. do 2014. prema podacima UNHCR broj stranih maloletnika bez pratnje koji su zatražili azil u Srbiji bilo je 3.007, a od početka 2015. godine broj identifikovanih maloletnika bez pratnje u Zapadnom Balkanu je 3.188. Konstantan rast zvaničnog broja maloletnika bez pratnje, kao i nemogućnost utvrđivanja sive brojke koja je sigurno višestruko veća (deca koja su pratnji osoba koja im nisu roditelji, koja se izjašnjavaju kao punoletni), kao i odvojene dece pozivaju na hitno mobilisanje svih snaga i resursa da bismo zaštitili njih i njihova prava.
Zakon o azilu Republike Srbije prepoznaje dete / maloletnika bez pratnje i definiše ga kao „stranca koji nije navršio 18 godina života i koji prilikom ulaska u Republiku Srbiju nema ili je nakon ulaska u nju, ostao bez pratnje roditelja ili staratelja“. Samo definisanje maloletnika bez pratnje u našem zakonodavstvu se bavi tehničkim delom ne opažajući rizik u kome se nalazi.
Neophodno definisati jasne procedure u postupanju sa maloletnicima koje iziskuju:
- međusektorsku i međuagencijsku saradnju imajući uvek u vidu najbolji interes deteta;
- jačanje kapaciteta centara za socijalni rad u Srbiji koji se do sada nisu susretali sa fenomenom ovih razmera u svom radu;
- razviti smernice kako da se prepozna da maloletnik bez pratnje trpi ili je trpeo neki vid zlostavljanja i/ili zanemarivanja;
- definisati tačne procedure nakon identifikacije maloletnika bez pratnje da je pretrpeo i/ili trpi nasilje;
- pripremiti sve sisteme da se prema stranim maloletnicima bez pratnje treba ophoditi kao prema deci prioritetno, a tek onda se baviti njihovim migracijskim statusom;
- napraviti centar u kome će deca izbeglice bez pratnje moći da budu smeštena i u kome bi mogla da ostvare svoja osnovna prava koja su im zagarantovana međunarodnim i domaćim zakonodavstvom.
Pozdravljamo dosadašnje napore naše Vlade da odgovori na izbegličku krizu i ublaži tegobe ljudi i dece koji prolaze kroz našu zemlju, i posebno napore humanih ljudi, pojedinaca i organizacija koje se nesebično uključuju i organizuju podršku i pružaju neophodnu pomoć. Međutim, imajući u vidu eskalaciju i razmere krize i predstojeću zimu, neophodno je učiniti dodatne napore i, na nacionalnom nivou, unaprediti i osnažiti sistem azila i kapacitete za pružanje podrške izbeglicama prema urgentnim potrebama dece i njihovih porodica.